<SYSTEM> <VERSION>
ANALYSUNDERLAG VIDMAKTHÅLLA (AU-V)

Innehåll

Mallinformation	3

Versionshistorik för mallen	3

Generell mallinstruktion	3

Specifik mallinstruktion	3

Dokumentstruktur Vidmakthålla-fasen	3

Att tänka på i arbetet med framtagning av AU-V	4

1	Basfakta	6

1.1	Giltighet och version	6

1.2	Terminologi	6

1.3	Referenser	6

1.4	Underbilagor	6

2	Inledning	7

2.1	Syfte	7

2.2	Beskrivning av modifiering	7

3	Konsekvensanalys	8

4	Sårbarhetsanalys	9

5	Krav på evaluerarens aktiviteter	10

6	Kravuppfyllnad av evaluerarens aktiviteter	11

7	Redovisning av kravspårning	12

8	Restriskanalys och åtgärder	13

Mallinformation

Versionshistorik för mallen

Datum	Version	Beskrivning	Ansvarig	Fastställd
2021-05-20	1.0	ISD 3.1	Ulf Christensen

Generell mallinstruktion

Detta kapitel är information om mallen och innehåller anvisningar för att hjälpa författaren. Kapitlet ska raderas i sin helhet innan dokumentet färdigställs.

Röd text (som denna) är en vägledning till författaren av dokumentet och ska raderas innan dokumentet färdigställs.

Text som befinner sig innanför ”<“ och ”>” uppdateras eller tas bort. T.ex. ska <system><version> ersättas med ackrediteringsobjektets namn och version (namn och version på det nya/modifierade informationssystemet).

Övrig svart text kan användas i det färdigställda dokumentet.

Specifik mallinstruktion

Denna mall används för att skapa dokumentet AU-V i ISD-processens Vidmakthålla-fas.

FMV Projektledare är ansvarig för AU-V.

AU-V är en bilaga till ISD-V och godkännandet i och med att ISD-V godkänns.

Dokumentstruktur Vidmakthålla-fasen

Dokumentstrukturen för ISD-processens Vidmakthålla-fas illustreras nedan och visar ISD-V med dess två bilagor.

ISD-V dokumenterar ackrediterbarhetsbedömning för ny systemversion.

AU-V redovisar bl.a. konsekvensanalys, sårbarhetsanalys och kravuppfyllnad av evaluerarens krav och genomförd restriskanalys.

ITSS-V innehåller systembeskrivning, kravbild och redovisning av kravuppfyllnad.

Att tänka på i arbetet med framtagning av AU-V

Lämplig kompetens för att utarbeta AU-V finns hos ISE, med stöd av ISM-rollen.

ISD-V med bilagor tas fram vid modifiering av informationssystemet i Vidmakthålla-fasen. Terminologi som används för att särskilja versionerna är ”gammal systemversion” respektive ”ny systemversion” enligt denna definition:

Gammal systemversion: Det nuvarande godkända systemet som ska modifieras.

Ny systemversion: Informationssystemet efter modifieringsarbetet. Det är denna version som anges i platshållaren i bl.a. titeln på AU-V ”<system><version>”.

Fokus på ISD-arbetet i Vidmakthålla-fasen ligger på modifieringen och vilken säkerhetspåverkan denna ger på nya informationssystemversionen. ISD-V med bilagor ska dock omfatta det kompletta och uppdaterade systemet, inte endast de enskilda delar som modifieras. AUV ska därför innehålla en komplett och uppdaterad sårbarhetsanalys, uppfyllnad på evaluerarens aktiviteter, kravspårning och restriskanalys.

För att klarlägga förutsättningarna med analysarbetet av den nya systemversionen görs först en konsekvensanalys i kapitel 3. Här framkommer vad modifieringen får för säkerhetspåverkan på systemet, och vilket ISD-arbete som därför behöver utföras.

Det gamla analysunderlaget gäller som utgångspunkt för att skapa AU-V för den nya systemversionen Den gamla AU kan vara AU-R, AU-V eller annat analysunderlag, beroende på systemets historik och vem som senast haft designansvaret – Försvarsmakten eller FMV. Alternativt är den gamla AU skapad med tidigare version av ISD-processen eller under andra förutsättningar. I så fall kan viss anpassning behöva göras till AU-V så att de i KSF 3.1 ställda krav på ITSS uppfylls (d.v.s. evaluerarens aktiviteter, sårbarhets- och riskanalys).

Om modifieringsarbetet kommer hanteras som ett genomförandeprojekt så ska inte AU-V användas. Då används istället ISD-processen med start i Identifiera- respektive Definiera-fasen.

Observera att det kan finnas flera AU-V för samma informationssystem men de gäller då för olika systemversioner.

Exempel:

Ett system med namn KKM har utvecklats över tid. Version 1.0 togs fram och dess AU heter AU-R KKM 1.0. Därefter gjordes två modifieringar i Vidmakthålla-skedet och där skapades AU med namn AU-V KKM 1.1 respektive AU-V KKM 1.2.

Indata för att skapa AU-V kan vara:

AU för gamla systemet

Försvarsmaktens beställning och beskrivning av modifieringsbehov

ITSS-V

Leverans från leverantör

Mallar för AU-D och AU-R

H SÄK Infosäk

Basfakta

Giltighet och version

Detta dokument är Analysunderlag i ISD-processens Vidmakthålla-fas (AU-V) för <informationssystem><version>.

Datum	Version	Beskrivning	Ansvarig
<datum>	Initial version

Tabell 1 – Versionshistorik

Terminologi

Se referens [1] för en generell förteckning över begrepp och förkortningar som används inom ISD-processen. Följande tabell innehåller specifika begrepp och förkortningar som används i detta dokument.

Begrepp/förkortning	Definition/förklaring

Tabell 2 – Begrepp och förkortningar

Referenser

Använd kommentarskolumnen i tabellen nedan för att vid behov ange t.ex. status, klassning, utgivande organisation, författare eller årtal.

Referens	Beteckning	Kommentar
ISD v3.1, Begrepp och förkortningar	20FMV5903-1:1.1

Tabell 3 – Referenser

Underbilagor

Om detta dokument har några underbilagor ska dessa förtecknas i detta avsnitt. Annars radera nedanstående och skriv ”Inga underbilagor.”

Detta dokument har följande underbilagor:

Underbilaga 1: <titel på underbilaga 1>

...

Inledning

Syfte

Analyser görs för att säkerställa att nya systemversionen fortfarande är säker. Syftet med AU-V är att redovisa deltaanalys, oberoende sårbarhetsanalys, kravuppfyllnad av evaluerarens krav, kravspårning och genomförd restriskanalys.

Beskrivning av modifiering

Detta avsnitt ska orientera läsaren om vad modifieringen innehåller och påverkar, ur ett informationssäkerhetsperspektiv. Syftet med denna orientering är att det ska gå att förstå resten av detta dokument och ITSS-V.

Lämpligen beskrivs även de aktiviteter som genomförts för att garantera säkerheten i nya versionen av informationssystemet så att läsaren får förståelse även ur ett processperspektiv.

Observera att det inte behövs en detaljerad redovisning här. Detaljerna kommer att framgå senare i detta dokument och ITSS-V.

<Beskriv modifieringen av nya informationssystemversionen>

Konsekvensanalys

Detta kapitel redovisar konsekvensanalysen som genomförts inför arbetet med att modifiera systemet. Här redogörs för de förutsättningar som det fortsatta ISD-arbetet bygger på.

För att kunna genomföra en konsekvensanalys krävs ett antal förutsättningar:

Modifieringsbehovet är tydligt specificerat (t.ex. ”Windows XP får inte längre användas”).

Modifieringsbehovet har omsatts till en tänkt lösning (t.ex. ”Samtliga windowsdatorer i systemet ska uppgraderas till Windows 10 20H2”).

Det finns ett komplett ackrediterings- och systembeskrivnings- underlag för den gamla systemversionen.

Genomförande av en konsekvensanalys:

Start Säkerhetspyramiden modellerar hur säkerheten i det driftsatta informationssystemet bygger på säkerhetsarbetet som gjorts i föregående processteg osv.:

Börja i nedersta lagret.

Finns det något i den tänkta lösningen som påverkar vad som är dokumenterat (specifikationer, beslut, målsättning, beskrivning, analys m.m.) i detta lager?

Om svaret är ”ja” är allt från och med detta lager och uppåt föremål för analys i nästa punkt.

Om svaret är ”nej” fortsätt till ovanliggande lager.

De lager som är påverkade av den tänkta lösningen ska analyseras efter vad det är som påverkas och vad som behöver modifieras eller hanteras. Resultatet från dessa analyser utgör resultatet av konsekvensanalysen.

<Beskriv genomförd konsekvensanalys och dess resultat>

Sårbarhetsanalys

Detta kapitel används för att dokumentera genomförande av KSF-krav SARA_SBH.E4-E6.

Detta kapitel redovisar den sårbarhetsanalys som utförts av FMVs evaluerare.

Utgå från innehållet i senast gällande sårbarhetsanalys (AU-R/AU-V/FM-analys/annan). Utifrån konsekvensanalysen i kapitel 3, genomförs en förnyad sårbarhetsanalys där så behövs. Målet är att identifiera och bedöma den nya systemversionens samtliga sårbarheter, inte bara de som uppstått p.g.a. modifieringen.

Detta är anvisningstext som härstammar från mallen för AU-R:

Med FMVs evaluerare avses ISD-rollen ISE, eventuellt med stöd från ISTM.

Sårbarhetsanalysen är inte en isolerad evalueringsaktivitet. Det åligger evalueraren att under alla andra evalueringsaktiviteter aktivt använda den information som sammanställts, för att leta efter potentiella sårbarheter som senare används vid sårbarhetsanalysen.

För metodik att utföra sårbarhetsanalysen kan H SÄK Infosäk användas.

Beakta behovet av sekretess enligt projektets säkerhetsskyddsplan.

<Redovisa genomförd oberoende sårbarhetsanalys>

Krav på evaluerarens aktiviteter

Krav på evaluerarens aktiviteter som framgår i KSF 3.1 hanteras i detta kapitel. Här redovisas även precisering och tolkning av kraven i de fall där så krävs.

Utgå från innehållet i senaste analysunderlag (AU-R/AU-V/annan). Baserat på genomförd konsekvensanalys som redovisad i kapitel 3, uppdateras kraven i tillämpliga delar. Målet är att specificera kraven som ställs på evaluerarens aktiviteter för hela den nya systemversionen, inte bara de som uppstått på grund av modifieringen.

Vid uppdatering kan den röda texten i mallen för AU-D nyttjas som stöd. Detsamma gäller om senast gällande AU saknas. Nyttja i så fall mall för AU-D för att skapa detta kapitel.

<Redovisa samtliga krav på evaluerarens aktiviteter>

Kravuppfyllnad av evaluerarens aktiviteter

Detta kapitel redovisar kravuppfyllnad av de krav som ställts på evaluerarens aktiviteter. Dessa krav finns förtecknade i föregående kapitel, och grundar sig i KSF assuranskrav som ställs till evalueraren. Övriga assuranskrav ställs till leverantören och evaluering av deras uppfyllnad redovisas i ITSS-V.

Bedömning och motivering av kravuppfyllnad har gjorts av FMVs evaluerare.

Utgå från senast gällande AU (AU-R/AU-V/annan redovisning) och uppdatera med förändrad kravbild (enligt föregående kapitel) och med ny evaluering (se nedan). Vid uppdatering kan röd text i mallen för AU-R användas som stöd. Detsamma gäller om senast gällande AU saknas. Nyttja i så fall mall för AU-R för att skapa detta kapitel.

För att redovisa kravuppfyllnad av evaluerarens aktiviteter för en ny systemversion krävs att samtliga krav som ställs på evaluerarens aktiviteter systematiskt analyseras. Analysen ska resultera i huruvida aktiviteten som kravställs behöver utföras eller inte. Hantera resultatet av analysen enligt följande:

Kravställd aktivitet behöver utföras på grund av modifieringen:
- Genomför aktiviteten som kravställs, och därefter en kravuppfyllnadsanalys enligt anvisningar i mall för AU-R.

Kravställd aktivitet behöver inte utföras på grund av modifieringen:
- Behåll kravuppfyllnadsredovisning och bedömning från senast gällande AU. Dokumentera varför aktiviteten inte behöver genomföras för ny systemversion.

Målet är att redovisningen ska ge förtroende för att samtliga krav som ställs på evaluerarens aktiviteter är uppfyllda, inte bara för de som berörs av modifieringen.

Redovisning av kravspårning

Beroende på kravspårningsmetod kan den redovisas i ITSS-V. Alternativt krävs annat utrymme för att tydliggöra spårningen för läsaren och i så fall kan detta kapitel användas. Sker all kravspårning någon annanstans, radera då nedanstående svarta text och skriv ”Kravspårning redovisas i <ref>”.

Vid redovisning i detta kapitel, utgå från innehållet i senast gällande AU (AU-R/AU-V/annan redovisning) och uppdatera med eventuellt förändrad kravbild.

Detta kapitel redovisar kravspårning från källkrav till nya krav.

<Redovisa kravspårning>

Restriskanalys och åtgärder

Säkerhetskrav som inte har uppfyllts, och andra säkerhetsrelaterade brister som identifierats under evalueringsarbetet, kan innebära säkerhetsrisker. Detta kapitel redovisar analys av de kvarstående bristerna, storleken på risken de utgör, och möjliga åtgärder för att hantera risken.

Utgå från innehållet i senast gällande AU (AU-R/AU-V/annan redovisning) och uppdatera för den nya systemversionen. Vid uppdatering kan röd text i mallen för AU-R nyttjas som anvisning. Detsamma gäller om senast gällande AU, att utgå från, saknas. Nyttja i så fall mall för AU-R för att skapa detta kapitel.

Målet är att restriskanalys och åtgärder som redovisas här ska gälla för hela nya informationssystemet, inte bara för de delar som berörs av modifieringen.