<SYSTEM> <VERSION>
ISD-D

Inklusive 3 bilagor

Innehåll

Mallinformation	3

Versionshistorik för mallen	3

Generell mallinstruktion	3

Specifik mallinstruktion	3

Dokumentstruktur Definiera-fasen	3

Att tänka på i arbetet med framtagning av ISD-D	4

1	Basfakta	5

1.1	Giltighet och version	5

1.2	Terminologi	5

1.3	Referenser	5

1.4	Bilagor	5

2	Inledning	6

2.1	Syfte	6

2.2	Bedömning av realiserbarhet	6

2.3	Var vi befinner oss i ISD-processen	6

3	Översiktlig systembeskrivning	7

3.1	Övergripande verksamhetsbeskrivning	7

3.2	Identifiering av ackrediteringsobjekt	7

3.2.1	Avgränsningar	8

4	Realiserbarhetsaspekter	9

4.1	Ackrediterbarhet	9

4.2	Kostnadseffektivitet	9

4.3	Integration med System Engineering	9

4.4	Projektrisker	9

5	Projektledarens bedömning	11

Mallinformation

Versionshistorik för mallen

Datum	Version	Beskrivning	Ansvarig	Fastställd
2021-05-19	1.0	ISD 3.1	Ulf Christensen

Generell mallinstruktion

Detta kapitel är information om mallen och anvisningar avsedda att hjälpa författaren. Kapitlet ska raderas i sin helhet innan dokumentet färdigställs.

Röd text (som denna) är en vägledning till författaren av dokumentet och ska raderas innan dokumentet färdigställs.

Text som befinner sig innanför ”<“ och ”>” uppdateras eller tas bort. T.ex. ska <system><version> ersättas med informationssystemets namn och version (d.v.s. det IT-system som ska ackrediteras).

Övrig svart text kan användas i det färdigställda dokumentet.

Specifik mallinstruktion

Denna mall används för att skapa dokumentet ISD-D i ISD-processens Definiera-fas.

ISD-rollen ISM är ansvarig för framtagandet av ISD-D.

ISD-D godkänns av Teknisk Chef (TC) eller enligt gällande delegeringsordning för aktuellt verksamhetsområde på FMV.

Dokumentstruktur Definiera-fasen

Dokumentstrukturen för ISD-processens Definiera-fas illustrerar att ISD-planen styr ISD-arbetet som bl.a. resulterar i dokument ISD-D med dess tre bilagor.

ISD-planen styr ISD-arbetet i genomförandeprojektet. Planen klargör förutsättningar och utmaningar, vilka aktiviteter och leveranser som ska genomföras och deras tidplan, vilka kompetenser som behövs, och vilken projektsamverkan som behöver finnas.

ISD-D dokumenterar bedömning av realiserbarhet avseende informationssäkerhet för genomförandeprojektet och systemet.

AU-D kan innehålla; analys av indata, kompletterande analyser, beskrivning av kravspårningsmetod, redovisning av kravspårning, hantering av inte tillämpbara krav, förteckning av krav som ska hanteras av evalueraren (som innehas av ISD-rollerna ISE och ISTM) samt redovisning av omhändertagande av designregler.

ITSS-D bygger vidare på ITSS-I (eller på FM ITSS om ingen ITSS-I finns) med tolkade och allokerade informationssäkerhetskrav, till en detaljnivå att kraven kan användas för upphandling och verifiering.

ITSA dokumenterar säkerhetsarkitekturen som dels uppfyller informationssäkerhetskraven och dels harmoniserar med System Engineering-arbetet i projektet.

Att tänka på i arbetet med framtagning av ISD-D

Lämplig kompetens för att utarbeta ISD-D innehas av ISD-rollen ISM, med stöd av ISA-rollen.

Lämplig indata till analyserna i detta dokument kan inhämtas från:

Bilagorna (AU-D, ITSS-D och ITSA)

ISD-plan

Basfakta

Giltighet och version

Detta dokument är Informationssäkerhetsdeklaration i ISD-processens Definiera-fas (ISD-D) för <informationssystem><version> inför FMV VHL T2- och T3-beslut.

Datum	Version	Beskrivning	Ansvarig
<datum>	Initial version

Tabell 1 – Versionshistorik

Terminologi

Se referens [1] för en generell förteckning över de begrepp och förkortningar som används inom ISD-processen. Följande tabell innehåller specifika begrepp och förkortningar som används i detta dokument.

Begrepp/förkortning	Definition/förklaring

Tabell 2 – Begrepp och förkortningar

Referenser

Använd kommentarskolumnen i tabellen nedan för att ange status, klassning, utgivande organisation, författare, årtal eller liknande.

Referens	Beteckning	Kommentar
ISD v3.1, Begrepp och förkortningar	20FMV5903-1:1.1
ISD-processbeskrivning v3.1	20FMV5903-1:1

Tabell 3 – Referenser

Bilagor

Detta dokument har följande bilagor:

Bilaga 1: AU-D <informationssystem>

Bilaga 2: ITSS-D <informationssystem>

Bilaga 3: ITSA <informationssystem>

Inledning

Syfte

Syftet med ISD-D är att dokumentera bedömningen över realiserbarheten för informationssäkerheten i informationssystemet. Denna bedömning är avsedd att användas som en del av beslutsunderlaget för FMV VHL T2- och T3-beslut.

Bedömning av realiserbarhet

Realiserbarhetsbedömningen i denna ISD-D baseras på att:

IT-säkerhetsarkitekturen (ITSA) visar att avvägningar genomförts för att minska informationssystemets exponering.

Informationssäkerhetsarbetet är harmoniserat med övrigt System Engineering-arbete så de rätta avvägningarna mellan informationssäkerhet , systemsäkerhet samt systemets funktionalitet och drift ska kunna göras.

IT-säkerhetsarkitekturen visar på system av system i det fall det är aktuellt.

Tillämpliga designregler ska används och återbrukas när så är möjligt.

Upphandlingsunderlaget till leverantör ska baseras på att realiserbarhet av systemet är bedömt på relevanta analyser och kravtolkningar.

OBS! Realiserbarhetsbedömning ska göras även om aktuellt informationssystem inte ska ackrediteras.

Var vi befinner oss i ISD-processen

Figur 1 visar hur ISD-processens faser Identifiera, Definiera, Realisera och Vidmakthålla förhåller sig till FMV VHL-skeden och Tbesluten. Framtagningen av ISD-D sker i Definiera-fasen, som stödjer Förberedelse- och Anskaffningsskedet i FMV VHL.

Figur 1 – ISD-processen i förhållande till FMV VHL.

Översiktlig systembeskrivning

ISD-D behöver på en övergripande nivå beskriva av verksamheten och informationssystemet utifrån ett informationssäkerhetsperspektiv, så att det stärker förståelsen för realiserbarhetsbedömningen.

Övergripande verksamhetsbeskrivning

Detta avsnitt ger en övergripande beskrivning av verksamheten så att läsaren får en förståelse för vilken verksamhet informationssystemet ska stödja. Ytterligare detaljer återfinns i bilagorna.

Exempel på övergripande beskrivning:

Identifierade användningsfall med beskrivning på uppgift som ska lösas från verksamheten

Informationsklassificeringar och utmaningar kring detta

Dimensionerande aspekter ur ett realiserings- och ackrediteringsperspektiv såsom exponering, externa gränsytor, system av system, internationell samverkan

En översiktlig beskrivning räcker i detta avsnitt. Den ska dock vara tillräckligt tydlig för att läsaren ska få förståelse för realiserbarhetsbedömningen.

<Ge en övergripande beskrivning av verksamheten som informationssystemet ska stödja>

Identifiering av ackrediteringsobjekt

Ett sätt att illustrera ackrediteringsobjektet är att beskriva tre zoner som ligger inuti varandra:

Innersta zonen - ackrediteringsobjektet

Innersta zonen innehåller det tekniska i informationssystemet som ska ackrediteras. Exempelvis programvara, operativsystem, datorhårdvara, nätverksutrustning, aktiva kort och brandväggar. Komponenter placerade i denna zon, som inte redan är godkända, kommer att kravställas och evalueras i ISD-arbetet.

Omgivningen

Zonen som omger ackrediteringsobjektet innehåller driftmiljön för informationssystemet. Exempelvis andra system med gränsytor till informationssystemet, entiteter som interagerar med informationssystemet, organisationer som äger/ansvarar/driftar och underhåller informationssystemet med alla dess instruktioner, manualer och rutinbeskrivningar. Ackrediteringsobjektet har ett beroende till denna driftmiljö tack vare att vissa informationssäkerhetskrav realiseras här eller på grund av interagerande system.

Utanför omgivningen

Yttersta zonen innehåller system, roller, organisation, rutiner m.m. som inte har någon påverkan eller interaktion med informationssystemet. Men det är lämpligt att förtydliga att dessa är avgränsade från ackrediteringsobjektet och dess omgivning.

<Beskriv ackrediteringsobjektet>

Avgränsningar

Beroende på hur ackrediteringsobjektet beskrivits kan det finnas behov av att ange avgränsningar för ackrediteringsobjektet. En väl definierad avgränsning underlättar ackrediteringen av informationssystemet.

Exempel:

Redan godkända signalskyddsprodukter ingår inte i ackrediteringsobjektet och ska inte omfattas av informationssäkerhetsarbetet.

<Ange avgränsningar för ackrediteringsobjektet>

Realiserbarhetsaspekter

Detta kapitel sammanfattar de aspekter som beaktats vid realiserbarhetsbedömningen: ackrediterbarhet, kostnadseffektivitet, integration med System Engineering och projektrisker.

Detta avsnitt ska ange huruvida ackrediteringsobjekt är realiserbart utifrån ett informationssäkerhetsperspektiv.

Bedömningen baseras på de tre bilagorna AU-D, ITSS-D och ITSA.

Ackrediterbarhet

Ackrediterbarhet är en bedömning av hur väl informationssystemet bedöms kunna uppfylla informationssäkerhetskraven i balans med verksamhetsbehov, övriga systemegenskaper, kostnad och tid.

Har ackrediterbarheten ett beroende till andra informationssystem ska det i bedömningen även framgå att rätt komponent finns tillgänglig vid rätt tillfälle.

<Ange ackrediterbarhet>

Kostnadseffektivitet

Detta avsnitt ska motivera om realiserbarhetsbedömningen har genomförts med hänsyn till kostnadsdrivande aspekter såsom:

Är säkerhetslösningen balanserad?

Är säkerhetsskyddsklassificering genomförd och motiverad?

Vilka återbruksmöjligheter av komponenter finns?

Finns behov av högassuranskomponenter?

m.m.

<Ange kostnadseffektivitet>

Integration med System Engineering

Detta avsnitt beskriver de aspekter från övriga systemområden inom System Engineering (SE) att ta hänsyn till i samband med realiserbarhetsbedömningen.

Exempelvis:

Beslut om en specifik plattform, eller COTS, ska användas.

<Beskriv om det finns aspekter från övriga områden inom SE>

Projektrisker

Detta avsnitt ska beskriva och bedöma de risker som ur ett informationssäkerhetsperspektiv finns i projektet. Beakta att en projektrisker kan uppstå om en säkerhetsmässig (teknisk) risk finns på informationssystemet eller dess omgivning.

Projektrisker behöver hanteras. De som inte kan hanteras här listas nedan och överförs till ISD-planen och till ordinarie riskhanteringsprocess i genomförandeprojektet. Ifall dessa risker kvarstår och bedöms vara ohanterliga blir bedömning att informationssystemet inte är realiserbart.

<Beskriv och bedöm de risker som finns>

Projektledarens bedömning

Baserat på de bedömningar och analyser som redovisats i föregående kapitel bedöms <informationssystem><version> vara realiserbart och därmed även ackrediterbart.

Realiserbarhetsbedömningen är genomförd av

-------------------------------------------------------------

Projektledare <namn>